Terkko on tarjonnut jo 19 vuotta Vertex-palvelun kautta erinomaista Ovid Medline -hakuliittymää, jonka avulla lääketieteellistä tietoa on helppoa ja tehokasta löytää. Ovid Medline on Terkon asiakkaiden perustyökaluja yhä edelleen, siitä todisteena ovat vuosittaiset kymmenet tuhannet hakuistunnot.
Sen lisäksi, että Ovid Medline sisältää parhaimmat hakutyökalut, niin muistathan sen tarjoamat mahdollisuudet oman tilan räätälöintiin palvelun sisällä. Sen saat käyttöösi My Account -linkin kautta, ja kaikki mitä tallennat – esimerkiksi uutuusseurantahaut tai lehtien sisällysluettelot – saat esille My Workspacen kautta. Voit myös tallentaa muistilapun jokaiseen viitteeseen, niin muistat seuraavalla kerralla, mihin sitä oli tarkoitus käyttää. Oletko jo kokeillut Ovid Medlinen jännittävää Basic Searchia? Näin helppoa voi Medline-haku olla ja tulokset ovat silti huippuluokkaa!
Katso tietokannan Terkko Navigator -sivulta uusimmat otsikot niistä tutkimuksista, joissa on kirjallisuuskatsauksessa käytetty Ovid Medlinea. Ovid Medline on siis huippusuosittu myös muualla!
Terkko Navigator on tuhansien ja tuhansien lehtien, kirjojen ja tietokantojen keidas. Joskus saattaa tulla kuitenkin tarve hyödyntää Terkon painettuja aineistoja. Nyt se on entistä vaivattomampaa, sillä Terkon painettuja lehtiä voidaan käyttää vain Terkon päärakennuksen tiloissa.
Saat artikkelit talteen joko skannaamalla ne maksutta monitoimilaitteillamme sähköpostiisi tai ottamalla niistä maksulliset paperikopiot.
Tule tutustumaan Terkon viihtyisään päärakennukseen jo tänään!
Otto – opiskelijan Terkko on valmiina vastaanottamaan sekä uudet että vanhat opiskelijat. Otto on opiskelijan todellinen paratiisi keskellä Terkko Navigatorin valtavaa aineisto- ja palvelutarjontaa.
Tervetuloa Ottoon – opiskelijan omaan Terkkoon!Ylävalikosta voit valita:
Feeds: voit seurata muutamia valmiita hakuja tai vaikkapa Ottoon lähetettyjä viestejä (Messages)
Journals: lääketieteen keskeiset yleis- ja opiskelijalehdet meiltä ja muualta
Books: kurssikirjojen kultakaivos, älä kärvistele varausjonoissa, vaan valitse täältä luettavaa
Databases & Sites: keskeisimmät tietoaineistot, esimerkiksi Digitaalinen kurssikirjasto (Dikk), sanakirjat, kandiseurat, Inkling-kirjojen ohjeet jne.
Profiles: voit liittää Oton omaan Terkkoosi, niin sen jälkeen se löytyy helposti tätä kautta
Sosiaaliset toiminnot:
Kirjautuneena voit lähettää viestin Oton käyttäjille (Send message to Otto). Kommentoida voi myös jokaisen aineiston (kirja, tietokanta, palvelu jne.) sivulla.
Twitter: nopea keino saada viesti Ottoon on Twitterin käyttö. Merkitse twiittisi hashtagilla #TerkonOtto, niin viestit näkyvät automaattisesti Ottoon upotettuina.
Terkko Navigatorin kaikkiin kokoelmiin pääset vasemman yläkulman koti-kuvakkeen kautta.
Terkko tarjoaa syksyllä useita mielenkiintoisia kursseja. Terkon kurssit ovat kuitenkin usein hyvin kysyttyjä, joten varaa oma paikkasi jo nyt!
Tarjolla on mm. PubMedia, OVID Medlinea, Scopusta, Mediciä, RefWorksia ja systemaattista tiedonhakua.
Syksy on uuden oppimisen aikaa, joten tuumasta toimeen ja anna Terkon iloisten asiantuntijoiden opastaa sinut jännittävälle matkalle eri palveluiden maailmaan.
While we are busy preparing for the new semester, we have time for a guest appearance in Kirjaston Kuukauden kasvo (Librarian of the Month) series. We are pleased to introduce Michelle Bond, a librarian from Liverpool Hope University, UK. She had a chance to spend a week at Helsinki University Library in June, and she’s excited to share her experience.
Tell us a bit about your background: How did you become librarian?
Michelle Bond, a staff exchange librarian from Liverpool
Before I worked in libraries, I spent a lot of time travelling and working overseas, doing lots of different jobs. I returned home from 3 years in Asia, Australia and New Zealand in 2009 and started to think about what I wanted to do next. I considered a few things – like doing a degree in cross-cultural communication, or getting certified to be a project manager. Luckily I attended a meeting at my local library, hosted by a librarian, and realised that being a librarian was a job! I emailed that librarian and got some work experience, which led to me getting a job as a trainee librarian at the University of Leeds and then doing my masters degree in librarianship at the University of Sheffield. The week I finished my degree, I interviewed for my current job at Liverpool Hope University, and got it! I love being a librarian and now I can’t imagine why I considered being a journalist or a project manager.
What are the current tasks and responsibilities in your job?
My job title is Faculty Librarian and I’m the sole librarian supporting the Faculty of Science. My responsibilities include everything to do with the Faculty! So I teach sessions for all courses at all levels, liaise with the departments and Schools, manage the book and subscriptions budgets, attend Faculty and department meetings to advise staff and students on library issues, respond to enquiries, and provide copyright advice to academic staff submitting items to our research repository. In addition, I’m social media lead for the library which includes monitoring our social media channels, creating content and supporting my colleagues in their use of social media. I’m a member of the library’s Communications Group and am also the liaison with our Careers Service. I also undertake ad hoc projects like helping plan induction and Freshers Fair, presenting at external conferences and running user testing of our website. It’s a really varied role with a lot of responsibility.
From the perspective of a Finnish library user, what would be worth knowing of your home university’s library services?
My home university is Liverpool Hope, which is a small university in the north west of England. We have around 5-6,000 students across 3 faculties – Science, Education and Arts & Humanities. The University places a lot of emphasis on personal relationships, and this is reflected in the library – the librarians all work out on the library floor and we get to know students by name over the course of the academic year. I work at the Sheppard-Worlock Library, which is the main library and based at our Hope Park campus. We have another, very small, library at Creative Campus. Our library is has 2 social media accounts – Twitter is @Hope_Library and www.facebook.com/HopeLibrary
Subject Support Point at Liverpool Hope University Library
For Finnish library users, I think it’s worth knowing that libraries are fairly similar all over the world – I don’t think Helsinki University Library users will find much different at our library than theirs (apart from the size!). A couple of things they might find different is that we have Subject Support Points, where our Faculty Librarians sit – they’re out on the library floor so students can drop by and ask questions at any time [I’ve attached a photo of my Subject Support Point]. For in-depth enquiries we book personal library tutorials, where students can sit with us for an hour and go through their information needs. Another useful thing is that we have a scheme in the UK called SCONUL Access which allows any member of our university to go and use libraries at pretty much any other university in the UK. Quite a lot of our users take this opportunity to study in the libraries across the country. We also have quite strong links with the public libraries in Liverpool as we participate in Liverpool Libraries Together. The Central Library is absolutely stunning and worth a visit if you’re ever in Liverpool!
You took part in ISEW Library 2015, international staff exchange programme for library professional and got to spend a week at Helsinki University Library. What were your key learnings from this experience?
I had an incredible time taking part in ISEW Library; I really enjoyed the whole week. The thing I’ll remember most is how much fun I had with an awesome group of people – the week was filled with laughter as well as serious library talk. Since returning home I’ve been in touch with a number of the other participants and am working on an article for our professional body’s magazine with Sarah and Sarah, the other two British librarians.
One of my key takeaways was that librarians have similar issues, no matter where they work. It’s fantastic to be able to share experiences and learn from each others successes and mistakes; it’s what makes this programme so invaluable. I also learned that my view of libraries is very dominated by the English-speaking world, when amazing things are being done in different languages all across Europe. From now on I’ll try and expand my view of the profession and not just look at the usual places for ideas and inspiration.
My final key learning point was that it’s always good to end on a positive note! The envelope of little notes I brought home with me was full of lovely words and made me wonder if I could incorporate something similar into my teaching.
What should we learn from our international staff exchange experience here at Helsinki University Library?
It’s difficult to say what you should learn other than that you should keep running the programme as it was incredibly successful! I’ve told lots of librarians about it since I returned home, so expect a lot more applications from the UK next year.
Seriously, the international staff exchange week is a really useful opportunity to learn about libraries across Europe, meet and keep in touch with other academic librarians. You have an incredible library service with fantastic staff and it’s great you get to show other librarians what you offer.
Any other comments, wishes, thoughts?
Just to say thank you so much again for the week, and for choosing me to take part. I really appreciate how well organised the whole week was, as it allowed us as participants to enjoy our time and learn a lot.
I’d also like to take this opportunity to promote the SLA Europe Early Career Conference Awards, for all your newbie librarians. Winning the award allows you to go to the SLA Annual Conference in North America and meet librarians from all over the world. It also gives you the opportunity to get involved in SLA, which is a fantastic organisation – I became International Relations Chair for Academic Division after the Division co-sponsored my award in 2014. It’s an incredible opportunity for your career that shouldn’t be missed. I’m really happy to answer any questions people have about the award, the Division or SLA itself, so please get in touch.
Medic on kotimainen terveystieteellinen viitetietokanta, joka on perustettu vuonna 1978. Medic-viitetietokantaa tuottaa Terkko – Meilahden kampuskirjasto. Medic sisältää yli 100 000 viitettä ja vuodessa tietokantaan tallennetaan noin 4000 viitettä lisää.
Mediciin tallennetaan tietoa terveystieteellisistä julkaisuista. Lääke-, hammaslääke- ja hoitotieteellisten julkaisujen lisäksi tietokantaan tallennetaan sellaista biotieteellistä kirjallisuutta, jolla on yhteyttä lääketieteeseen. Lisäksi Mediciin voidaan tallentaa muidenkin alojen julkaisuja, mikäli ne katsotaan aiheeltaan Mediciin sopiviksi. Aineiston valinnassa on yleissääntönä, että Mediciin tallennetaan kielestä riippumatta Suomessa ilmestyneitä julkaisuja.
Onkohan tästä aiheesta hyvää suomen kielistä artikkelia? Löytyyköhän tältä lääkärilta kiinnostavaa julkaisua kotimaisista lähteistä? Suomen Lääkärilehdessä oli mielenkiintoinen artikkeli, mutta en muista missä numerossa? Väitöskirja hukassa? Hyviä kysymyksiä, joihin kaikkiin saat vastauksen Medic-tietokannan kautta!
Medic on käytettävissä useimmissa alan oppilaitoksissa ja organisaatioissa. Siihen on mahdollista hankkia myös henkilökohtainen käyttöoikeus.
Duodecimin oppikirjat ovat lääketieteellisen tiedon kovaa ydintä. Nyt niitä on tarjolla useita Duodecimin Oppiportti-alustan kautta. Terkko on liittänyt kaikki kirjat omaan tarjontaansa ja ne, kuten kaikki muutkin kirjat, löytyvät helposti Terkko Navigatorin Books-osion kautta.
Duodecimin oppikirjat ovat luettavissa 24/7, silloin kuin se sinulle sopii. Omalla käyttäjätunnuksella niitä voi käyttää myös työorganisaation verkon ulkopuolella. Muista kuitenkin rekisteröityä ensimmäisellä kerralla joko Helsingin yliopiston tai HYKSin verkossa olevan laitteen kautta.
Käy lisäämässä haluamasi kirjat omaan Terkko Navigator -kirjahyllyysi jo tänään!
Scopus on selkeästi laajin Terkon tarjoamista useista viitetietokannoista. Se sisältää lähes 60 miljoonaa viitettä, joten on helppo ymmärtää, että Scopus tarjoaa poikkeuksellisen laajan, monitieteisen hakukokemuksen. Yhden tietokannan kautta saadaan kattava näkökulma tietyn aiheen tutkimuskirjallisuuteen, nopeasti ja vaivattomasti. Scopus sisältää ajanmukaisia työvälineitä tiedonhakuun, -analysointiin ja -visualisointiin. Se avulla voit käyttää vähemmän aikaa tiedonhakuun ja enemmän tutkimuksen tekemiseen.
Scopuksen sisältö tulee yli 5000 tuhannen kustantajan 20000:sta julkaisusta. Noin 78% viitteistä sisältää myös tiivistelmän. Kirjaston linkityspalvelun -kuvakkeen kautta pääsee tilattujen lehtien kokoteksteihin käsiksi.
Nyt Scopukseen on lisätty uusi, entistä laajempi metriikkaosio, josta löytyy perinteisten viittausten lisäksi mm. neljä altmetriikkakategoriaa:
Scholarly Activity — Downloads and posts in common research tools such as Mendeley and CiteULike
Social Activity — Mentions characterized by rapid, brief engagement on platforms used by the public, such as Twitter, Facebook and Google+
Scholarly Commentary — Reviews, articles and blogs by experts and scholars, such as F1000 Prime, research blogs and Wikipedia
Mass Media — Coverage of research output in the mass media (e.g., coverage in top tier media media)
Altmetriikka kertoo mm. julkaisun saamasta yhteiskunnallisesta näkyvyydestä ja vaikuttavuudesta.
Uutuusviitteet tulevat Scopukseen hitaammin kuin supernopeaan Terkon Scholar Chart -palveluun, mutta voit kuitenkin kätevästi seurata esim. tietyn tutkijan artikkelien kautta myös Scopuksen uusia metriikoita. Valitse tutkijan julkaisut klikkaamalla nimeä ja sieltä sellainen artikkeli, johon Scopus-linkki on jo ilmestynyt. Tämä on todella kätevä tapa seurata julkaisutoiminnan saamaa näkyvyyttä.